Velká sýrová revoluce! Před 100 lety se ze stroje v Lošticích vykutálel první tvarůžek
Velká sýrová revoluce! Před 100 lety se ze stroje v Lošticích vykutálel první tvarůžek
Zdroj: archiv
Velká sýrová revoluce! Před 100 lety se ze stroje v Lošticích vykutálel první tvarůžek
Zdroj:
archiv
Nejprve ale bylo tzv. pleskání, následně klapačka a až poté formovací stroj. Společnost A. W., výrobce tradičních Olomouckých tvarůžků, má letos důvod k oslavám. V roce 1924 se v loštické tvarůžkárně roztočil první formovací stroj a odstartoval revoluci ve výrobě jediného původního českého sýra. Formovací stroj zvládl vyrobit neuvěřitelných 10 000 tvarůžků za hodinu!
Tvarůžky jsou tu s námi ale daleko déle, jejich historie sahá až do 16. století, kdy se formovaly ručně v malých domácích dílnách. „V 19. století došlo k rozvoji průmyslové výroby a v roce 1876 Josef Wessels založil první tvarůžkárnu v Lošticích. Jeho syn Alois Wessels se stal v tomto oboru průkopníkem a v roce 1897 založil firmu, která dodnes nese jeho jméno,“ popisuje vznik výroby tvarůžků v Lošticích Michal Pavelka, ředitel společnosti.
Tvarůžky dostaly své jméno podle slavných trhů v Olomouci.
Historická klapačka
Zdroj: archiv
Historická klapačka
Zdroj:
archiv
Nejprve se ale tvarůžky formovaly ručně, pleskáním mezi dlaněmi, nebo později i pomocí klapačky. Pleskání bylo náročné a zdlouhavé, s maximální denní produkcí 6 000 tvarůžků i u té nejšikovnější pracovnice. Na počátku 20. století sice vznikla ruční klapačka, která kapacitu mírně navýšila na 9 000 kusů denně, ale skutečným zlomem ve výrobě se stala až strojová výroba. „Technologickým inovátorem byl nástupce a zeť Aloise Wesselse, Karel Pivný a jeho manželka Františka, kteří v roce 1924 zakoupili v Německu první formovací stroj na výrobu tvarůžků pro loštickou továrnu. Nový stroj zvládl vyrobit až 10 000 kusů za hodinu,“ doplňuje Michal Pavelka.
Olomoucké tvarůžky se vyrábějí bez přídavku syřidel, barviv, aromat a stabilizátorů a při jejichvýrobě se nepoužívají geneticky modifikované suroviny.
Příchod strojů ale zajistil další výhody, nejen větší produkci. Standardizovaný tvar a velikost usnadnily balení a přepravu tvarůžků a zároveň se zlepšila i hygiena výroby. Karel Pivný o budoucnosti strojní výroby nepochyboval a v roce 1929 investoval do dalšího strojního vybavení, takže se postupně mechanizovaly všechny fáze výrobního procesu tvarůžků od zpracování tvarohu až po sbíjení beden sloužících k jejich přepravě.
Nebo vyzkoušejte další tvarůžkové recepty:
Olomoucké tvarůžky mají dokonce své vlastní muzeum, které se nachází v Lošticích.
Za sto let od prvního formovacího stroje technologické možnosti pokročily a výrobce Olomouckých tvarůžků již používá moderní potravinářské stroje přizpůsobené dnešním nárokům na výrobu. „Současný formovací stroj je v provozu podle využitelných kapacit sušárny a jeho denní produkce je až 15 tun tvarůžků. Během jedné směny umíme vyrábět, po rychlé výměně formovacího ústí, všechny čtyři základní druhy Olomouckých tvarůžků – malá a velká kolečka, věnečky nebo tyčinky,“ uvádí Leoš Kalandra, vedoucí obchodu a marketingu.